![](https://gyujtemeny.imm.hu/files/targyak/medium/21/dc/flt_23671_c.jpg?v=380021)
Műtárgyfotó - Zsigmond-kori csontnyereg az 1876. évi műipari kiállításon a Batthyány család gyűjteményéből
Leltári szám: | FLT 23671 |
---|---|
Alkotó: |
Klösz, György (1844 - 1913) / fényképész |
Készítés ideje: |
1876
|
Készítés helye: | Budapest |
Anyag: | fotópapír |
---|---|
Technika: | fekete-fehér fotó; kartonra kasírozott |
Méretek: |
magasság: 18,7 cm
szélesség: 25,8 cm
magasság: 30,5 cm
szélesség: 34 cm
|
Luxemburgi Zsigmond (1387–1437) korának iparművészeti emlékanyagán belül önálló, markáns tárgycsoportot alkotnak az ún. csontnyergek, melyek fából készült vázát faragott díszítésű csontlemezek borítják. A világ különböző gyűjteményeiben több mint 20 ilyen középkori csontnyereg maradt fenn hármat a Magyar Nemzeti Múzeum őriz, ezek egyike az itt bemutatott darabhoz hasonlóan egykor Batthyány tulajdonban volt (ld. itt).
A Zsigmond-kori csontnyergek közös vonása, hogy felépítésüket tekintve a keleti típusú középkori nyeregformát képviselik, amelyet a honfoglaló magyarok is használtak. Ennél a típusnál a nyereg hátsó részének alacsony kápája és a széles, lapos ülőfelülete szabad mozgást, könnyed oldalra és hátrafordulást tett lehetővé a lovas számára, ugyanakkor kisebb stabilitást is biztosított, szemben a magas háttámasszal kialakított nyugati típusú lovag- vagy jászolnyereggel, amely sokkal inkább védett a lecsúszástól. A keleti típusú nyereg tehát kiválóan megfelelt a könnyűlovas harcmodor követelményeinek, mivel nem akadályozta a hátrafelé nyilazást, a szablya használatához szükséges oldalirányú testmozgást.
A Zsigmond-kori csontnyergek mindegyikén megtalálható a sárkány motívuma, olykor Szent Györggyel együtt, máskor címerszerűen. Ennek alapján feltételezhető, hogy a nyergek a Zsigmond által 1408-ban alapított Sárkány Lovagrend tagjai számára készültek. A faragott csontlemezek a késő középkor lovagi kultúrájának jellegzetes alakjait ábrázolják: lanton játszó ifjakat, hölgyeknek udvarló gáláns lovagokat, solymászokat stb.
Az itt bemutatott nyereg a 18. századtól igazolhatóan a Batthyány család rohonci, majd körmendi gyűjteményéhez tartozott, szerepelt az 1876. évi műipari kiállításon, majd az 1896. évi millenniumi kiállításon is. (Ld.: Szendrei János: Magyar hadtörténelmi emlékek az ezredéves országos kiállításon. Budapest, 1896, p. 256., 838. ábra)
A nyerget ifj. Batthyány-Strattmann László (Köpcsény, 1904– Bécs, 1966) halála után özvegye, Antoinette zu Windisch-Grätz (1902–1990) 1969-ben árverésre bocsátotta a Sotheby’s londoni aukcióján, ahol a bostoni Museum of Fine Arts vásárolta meg (ld. itt).
Irodalom
- Szerk.: Takács Imre: Megjegyzések a Zsigmond-kori csontnyergkehez. Sigismundus Rex et Imperator. Szépművészeti Múzeum, Budapest, 2006. - 270:278.; 5. kép (Verő Mária)
- Zsámbéky Monika: A Batthyányiak évszázadai. Szombathelyi Képtár, Szombathely, 2005. - Nr. V.7.5.
- Szerk.: Ráth György: A történelmi kiállítás és az iparművészet. Az iparművészet 1896-ban. Milleniumi emlékkönyv. Magyar Iparművészeti Társulat, Budapest, 1897. - 13-60:26. (képpel) (Diner-Dénes József)
- Szerk.: Szalay Imre, Henszlmann Imre, Bubics Zsigmond: A magyarországi árvízkárosultak javára... rendezett műipari és történelmi emlék-kiállítás tárgyainak lajstroma. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest, 1876. - Nr. 52.
- Szerk.: Szalay Imre, Henszlmann Imre, Bubics Zsigmond: A magyarországi árvízkárosultak javára... rendezett műipari és történelmi emlék-kiállítás tárgyainak lajstroma. Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest, 1876. - Nr. 52.